Zorakin
Re: Zorakin
Troligen förädlar man malmen till stångjärn nära brytningskällan. Stångjärnet fraktas sedan till export eller vidare förädling i Pharynx men i synnerhet i Pendon. Genom Pharynx kommer även koppartackor och tenn. Vilket gör att Pharynx sannolikt har en framstående industri av brons och tennföremål.
Re: Zorakin
Fast det gäller väl mest fisket och är kopplat till freden efter fiskekriget vars namn jag glömt? Jag vet att vi diskuterade det nyligen, men jag kan inte hitta tråden just nu. Annars är mitt förslag att det gör det. Stränderna kontrolleras av div ädlingar, som jag antar gillar skatter och tullar. Inte ska väl nordbaronerna bara segla förbi med sina varor utan att betala?Faktum är att jag och Regil kom fram till att floden var relativt oreglerad (precis som ingenmansön inte ägs av något av länderna). Det har bland annat medfört att bönderna längst floden fördelat fiskerättigheterna genom ett system av allmänning (dvs samfälld rättighet) och genom fisket blivit ovanligt rika. Adelsmännen tar dock ut skatt av de bönder som är underställda dem bland annat i form av fisk. Detta står att läsa någonstans i Zorakinflikens 99 sidor. Städer och köpingar längst floden tar dessutom ut tull på varor som måste passera stadsområdet. Så på så sätt får adeln indirekt in skatt. Det gäller i synnerhet Fil och Tofia där respektive hertig gjort upp tarifferna så att båda gynnas ekonomiskt.
Det kan förändra en del. Både kol och virke kommer behövas för malmen och jag gissar att det kommer krävas i sådan mängd att helt lokal produktion inte räcker. Kolmilare och timmerhuggare transporterar sina varor norrut till malmfälten och då är nog landvägen mest trolig. Man kan anta att resan hem inte förtas med tomma kärror utan att mycket processad metall ligger på vagnarna. Kolmilarna och timmerhuggarna håller till i och runt de stora skogarna, men tar nog gärna omvägen till Flodhus eller kanske ännu längre om de får sälja av det som ligger på flaket. Frågan är bara hur mycket av färdig produktion de kan föra ut från fälten? Det behövs mycket värme för metallframställning. Mycket värme är mycket bränsle och många kärror. Kanske är det så att västra Zorakins järn mest tar sig landvägen till en början och då med mål Pharynx. Stirpaz och FT är inte fria från metaller, men det rör sig om färdiga produkter oftast på väg vidare. Till största delen från de kardiska malmfälten som jag tycker är mindre utvecklade. Zorakin har kommet längre i sin framställning och har malmfält och masugnar. Kardien har mer av myrmalm och gårdsframställning. Jag vill inte göra Kardien fullt ut till en lillebror till Zorakin, men det han alltid verkat så. Det kommer bestå tills Kardien hittar olja...Troligen förädlar man malmen till stångjärn nära brytningskällan. Stångjärnet fraktas sedan till export eller vidare förädling i Pharynx men i synnerhet i Pendon. Genom Pharynx kommer även koppartackor och tenn. Vilket gör att Pharynx sannolikt har en framstående industri av brons och tennföremål.
-
- Admin
- Inlägg: 9053
- Blev medlem: 2007-02-27 07:25
Re: Zorakin
Jag minns också diskussionen men vet inte om jag vågar mig på att leta... Oavsett så passar det med källorna att all verksamhet på Stirpaz delas av Kardien och Zorakin. Tror vi kom fram till i Fil-Tofia tråden att detta avtal ingicks efter De Trettio Tappras slag 180 fO och sen formaliserades 56 fO i ett nytt avtal mellan zorakiernas nya kung Valien Valiensson och echternas jarl Vidar Odise. Således är både fisket och timmerflottningen inbefattad i avtalet eller vad det nu kallas. Men detta borde då endast gälla vad som händer på floden och inte vad som händer på respektive flodbrädds sida vid köpingar, städer och olika ädlingars bryggor. En del av timmret och fisken kan kanske fraktas över land och förbi ett antal mindre ädlingars tullstationer men det som skall över havet måste förbi Fil-Tofia och här görs de största tullintäkterna gissar jag.Jeb skrev:Fast det gäller väl mest fisket och är kopplat till freden efter fiskekriget vars namn jag glömt? Jag vet att vi diskuterade det nyligen, men jag kan inte hitta tråden just nu. Annars är mitt förslag att det gör det. Stränderna kontrolleras av div ädlingar, som jag antar gillar skatter och tullar. Inte ska väl nordbaronerna bara segla förbi med sina varor utan att betala?Faktum är att jag och Regil kom fram till att floden var relativt oreglerad (precis som ingenmansön inte ägs av något av länderna). Det har bland annat medfört att bönderna längst floden fördelat fiskerättigheterna genom ett system av allmänning (dvs samfälld rättighet) och genom fisket blivit ovanligt rika. Adelsmännen tar dock ut skatt av de bönder som är underställda dem bland annat i form av fisk. Detta står att läsa någonstans i Zorakinflikens 99 sidor. Städer och köpingar längst floden tar dessutom ut tull på varor som måste passera stadsområdet. Så på så sätt får adeln indirekt in skatt. Det gäller i synnerhet Fil och Tofia där respektive hertig gjort upp tarifferna så att båda gynnas ekonomiskt.
Nordbaronerna (tänker du här på Flodbaronerna spesifikt eller alla baroner på båda sidor Stirpaz längre norrut längs floden?) kan således segla fritt längs floden utan att betala tull men när de kommer ner till Fil eller Tofia måste de betala. Och det antar jag i slutändan blir till hertigen av Philmark i Kardien eller till hertigen av Slättebo i Zorakin.
Tänker vi oss att gruvorna stort sett ligger uppe i bergen i gränslandet ner till skogarna? Borde i så fall inte skogen räcka till för att förse gruvorna med kol och timmer? Hur långt bortifrån är det rimligt att frakta kol ifrån för att driva gruvora? Någon som är insatt i medeltida gruvdrift?Jeb skrev:Det kan förändra en del. Både kol och virke kommer behövas för malmen och jag gissar att det kommer krävas i sådan mängd att helt lokal produktion inte räcker. Kolmilare och timmerhuggare transporterar sina varor norrut till malmfälten och då är nog landvägen mest trolig. Man kan anta att resan hem inte förtas med tomma kärror utan att mycket processad metall ligger på vagnarna. Kolmilarna och timmerhuggarna håller till i och runt de stora skogarna, men tar nog gärna omvägen till Flodhus eller kanske ännu längre om de får sälja av det som ligger på flaket. Frågan är bara hur mycket av färdig produktion de kan föra ut från fälten? Det behövs mycket värme för metallframställning. Mycket värme är mycket bränsle och många kärror. Kanske är det så att västra Zorakins järn mest tar sig landvägen till en början och då med mål Pharynx. Stirpaz och FT är inte fria från metaller, men det rör sig om färdiga produkter oftast på väg vidare. Till största delen från de kardiska malmfälten som jag tycker är mindre utvecklade. Zorakin har kommet längre i sin framställning och har malmfält och masugnar. Kardien har mer av myrmalm och gårdsframställning. Jag vill inte göra Kardien fullt ut till en lillebror till Zorakin, men det han alltid verkat så. Det kommer bestå tills Kardien hittar olja...Troligen förädlar man malmen till stångjärn nära brytningskällan. Stångjärnet fraktas sedan till export eller vidare förädling i Pharynx men i synnerhet i Pendon. Genom Pharynx kommer även koppartackor och tenn. Vilket gör att Pharynx sannolikt har en framstående industri av brons och tennföremål.
Vem äger förresten gruvorna i Zorakin, har vi tänkt på det? Är det kungen eller olika ädlingar?
Re: Zorakin
Det låter väl bra?Jag minns också diskussionen men vet inte om jag vågar mig på att leta... Oavsett så passar det med källorna att all verksamhet på Stirpaz delas av Kardien och Zorakin. Tror vi kom fram till i Fil-Tofia tråden att detta avtal ingicks efter De Trettio Tappras slag 180 fO och sen formaliserades 56 fO i ett nytt avtal mellan zorakiernas nya kung Valien Valiensson och echternas jarl Vidar Odise. Således är både fisket och timmerflottningen inbefattad i avtalet eller vad det nu kallas. Men detta borde då endast gälla vad som händer på floden och inte vad som händer på respektive flodbrädds sida vid köpingar, städer och olika ädlingars bryggor. En del av timmret och fisken kan kanske fraktas över land och förbi ett antal mindre ädlingars tullstationer men det som skall över havet måste förbi Fil-Tofia och här görs de största tullintäkterna gissar jag.
Nordbaroner, Flodbaroner och Jordbaroner, det tar aldrig slut.Nordbaronerna (tänker du här på Flodbaronerna spesifikt eller alla baroner på båda sidor Stirpaz längre norrut längs floden?) kan således segla fritt längs floden utan att betala tull men när de kommer ner till Fil eller Tofia måste de betala. Och det antar jag i slutändan blir till hertigen av Philmark i Kardien eller till hertigen av Slättebo i Zorakin.
![Wink :wink:](./images/smilies/icon_wink.gif)
Jag tänker nog på baronerna på båda sidor. Hertigarna ser nog till att låta dem segla ända in till tullkontoret. Skulle de stoppa på vägen tycker jag ditt förslag med lokala länsherren är bra.
Det lilla jag sett på en dokumentär är att man inte fraktade kolet så långt. Varför är oklart. Frågan är bara hur mycket som är myrmalm kontra gruvor. Antar vi att man inte transporterar malm utan processar det på plats och dessutom har masugnar är nog bränsleindustrin omfattande.Tänker vi oss att gruvorna stort sett ligger uppe i bergen i gränslandet ner till skogarna? Borde i så fall inte skogen räcka till för att förse gruvorna med kol och timmer? Hur långt bortifrån är det rimligt att frakta kol ifrån för att driva gruvora? Någon som är insatt i medeltida gruvdrift?
Lite krystat, men om man tar Gigantreglerna kan man som länsherren ha gruvor i sin ägo. Kör vi på det tycker jag att länsherren som sitter på marken äger gruvan i fråga. Ett fall för Fraxinus och Regil att bena ut.Vem äger förresten gruvorna i Zorakin, har vi tänkt på det? Är det kungen eller olika ädlingar?
-
- Admin
- Inlägg: 9053
- Blev medlem: 2007-02-27 07:25
Re: Zorakin
Bara för att reda ut en detalj...
Stirpazklyfte, platsen för både en solriddarborg och en köping, finns utritat på Adragoors handritade karta: http://www.erebaltor.se/kartor/spelarka ... rkarta.jpg
Zortakins län på Spelknepes karta syns här: http://www.erebaltor.se/other/zorakin_a_arbetskarta.jpg
Tolkar jag det rätt när jag placerar Stirpazklyfte längs norrut i grevskap 18 (numera döpt Stirpaz)?
Jag undrar eftersom jag i egna skriverier försöker avklara vilka ädlingar Solordens prior Altbin Hjortlöpe i Stirpazklyfte har att förhålla sig till.
I Jebs kampanjtolkning av Slättebo-Philmark förstår jag det som att grevskapet är Stirpaz och baroniet Floddalen:
http://erebaltor.se/wiki/index.php?titl ... _(Kampanj)
(Vilket baroni som ligger direkt norrut för Floddalen, inne i grevskap 19 (Junemark), är jag däremot lite osäker på... Jeb?)
Stirpazklyfte, platsen för både en solriddarborg och en köping, finns utritat på Adragoors handritade karta: http://www.erebaltor.se/kartor/spelarka ... rkarta.jpg
Zortakins län på Spelknepes karta syns här: http://www.erebaltor.se/other/zorakin_a_arbetskarta.jpg
Tolkar jag det rätt när jag placerar Stirpazklyfte längs norrut i grevskap 18 (numera döpt Stirpaz)?
![Confused :?](./images/smilies/icon_confused.gif)
Jag undrar eftersom jag i egna skriverier försöker avklara vilka ädlingar Solordens prior Altbin Hjortlöpe i Stirpazklyfte har att förhålla sig till.
I Jebs kampanjtolkning av Slättebo-Philmark förstår jag det som att grevskapet är Stirpaz och baroniet Floddalen:
http://erebaltor.se/wiki/index.php?titl ... _(Kampanj)
(Vilket baroni som ligger direkt norrut för Floddalen, inne i grevskap 19 (Junemark), är jag däremot lite osäker på... Jeb?)
Re: Zorakin
I Floddalen där Stirpazklyfte ligger finns baron Hindrik Splintersköld. Han och bakom hans rygg riark Ivar Limberg är de som styr. Hindrik är helt i riarkens våld och en ganska lättpåverkad person om man kan härleda spörsmålen till Etins vilja. Riark Limberg är en makthungrig typ som jag inte alls tror är en vän till Altbin. Floddalen är inte särskilt stort.(Vilket baroni som ligger direkt norrut för Floddalen, inne i grevskap 19 (Junemark), är jag däremot lite osäker på... Jeb?)
Söder (och väst likt en banan) om Stirpeslätt ligger Grosäter med den till Stirpaz anslutna Traska by. Traska by har en brygga, men är inte särskilt stor. Byn ligger klart närmare FT är Stirpazklyfte. I Grosäter har vi baron Elof Silverlans. Han tar inte så stor del i vare sig politik eller religion. Han trivs med att jaga, festa och umgås med sina likar. Vid senare tid har han fått påtryckningar att ge sig in i konflikten mellan Glavarna och Spliterskölds. Han gör allt för att undvika sin egen inblandning inklämd som han är mellan de båda. Genom att inte ta ställning har han bildat en gräns mellan de båda och konflikten är än så länge inte väpnad. Grosäter är även det till ytan ganska litet, men relativt välmående tack vare Traska by och sitt jordbruk.
Norr om Grosäter, men även väster om Grosäter tack vare dess bananform ligger det lilla, men ack så inflytelserika Stirpeslätt. Baron Korax Ravn anser sig som traktatbaron stå över alla sina grannar och umgås bara med adeln i FT. Hans baronat är mest på pappret och sköts av honom med en halvhand.
Norr om Floddalen och Stirpazklyfte ligger Guldberga skogar och på sätt och vis köpingen Skoften. Jag har på senare tid funderat om Skoften verkligen ska vara en köping eller förmiskas till en by? Guldberga är det som har gräns mot Floddalen, Skoften påverkar i egenskap av köping. I Båda fallen är ädlingarna inte något direkt problem (eller glädje) för Altbin. Slottsfogde Tiburtius Bock bryr sig föga om baronatet eller dess grannar. Nils Klinga i Skoften har efter en serie katastrofer fullt upp med sitt eget. Möjligen kan han vara i behov av hjälp mer än någon annan.
Sedan har vi spindeln i nätet och den slugaste av dem alla. Greve Magnurmund "Lättingen" Splintersköld är herre i Stirpaz och Altbin har lärt sig att aldrig underskatta greven. Magnurmund bryr sig mest om sitt personliga liv och grevskapet är bara det han lever av. Greven är mycket intelligent och grevskapets maskineri fungerar mycket bra. Han är bara inte intresserad utan sköter det mesta på rutin, något han har massor utav. Utnämnandet av baron Hindrik av Floddalen som sin arvinge har lugnat kyrkan. Problemet för Altbin är att kyrkan i sig har en egen politik och jag kan tänka mig att riark Limbergs grepp om baronen är ett problem.
Jag ska utveckla svaret lite till senare.
-
- Admin
- Inlägg: 9053
- Blev medlem: 2007-02-27 07:25
Re: Zorakin
Kaptenprior Altbin Hjortlöpes mål är att utföra den uppgift han som prior i ett av Solordens viktigaste priorât är satt att göra och det är att med sitt kompani stå rustade inför ett militär hot från Svarta Tornet. För att kunna det är han beroende av att ekonomin inom priorâtet fungerar och att ingenting stör denna. Solorden har intäkterna från sina jordegendomar att leva av och en andel av kringliggande bontisâts tempelskatt. Priorât Stirpazklyfte har därför tilldelats stora jordegendomar för att kunna utföra sin uppgift och tempelskatten har bontisâlerna brukat fördela rätt. Prior Hjortlöpe som den pliktuppfyllande och fullständigt lojala solriddare han är har därför normalt inte lagt sig i lokala frågor om vare sig religion eller politik.
Tyvärr är det så att det finns krafter inom Lysanade Vägen som anser att Solorden generellt har för stor makt och att den tilldelats altför stora rikedomar som slösas bort med felaktiga prioriteringar. Priorât Stirpazklyftes fokus på ett hot från Svarta Tornet är ett i deras ögon tydligt exempel på detta. Häxmästaren och hans svartfolksarméer har inte synts till på över femtio år och dessutom har både Kardien och Zorakin otaliga värdsliga riddare som kan försvara kungarikena och Lysande Vägens ära skulle det behövas. Jordegendomarna och tempelskatten kan heller fördelas till andra ordnar eller till bontisâlerna och deras palatstadosar.
Min tanke är att bontisâlen av Fil-Tofia tillhör dessa motståndare mot Solorden och att han sedan han tillträdde ämbetet nyligen på olika vis skapar problem för solriddarna i Stirpazklyfte. Detta har tvingat prior Hjortlöpe in på en spelplan han inte gillar men som han nu är tvungen att hantera. Hur detta kan användas av den enskilde SL tänkte jag att lämnas öppet men olika motsättningar och äventyrsuppslag kan antydas i beskrivningen av Zorakins politik gentemot Svarta Tornet och i stadsbeskrivningen av Fil-Tofia. Samt även i kampanjen som beskrivs i Slättebo-Philmark och alla dess aktörer.![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
Tyvärr är det så att det finns krafter inom Lysanade Vägen som anser att Solorden generellt har för stor makt och att den tilldelats altför stora rikedomar som slösas bort med felaktiga prioriteringar. Priorât Stirpazklyftes fokus på ett hot från Svarta Tornet är ett i deras ögon tydligt exempel på detta. Häxmästaren och hans svartfolksarméer har inte synts till på över femtio år och dessutom har både Kardien och Zorakin otaliga värdsliga riddare som kan försvara kungarikena och Lysande Vägens ära skulle det behövas. Jordegendomarna och tempelskatten kan heller fördelas till andra ordnar eller till bontisâlerna och deras palatstadosar.
Min tanke är att bontisâlen av Fil-Tofia tillhör dessa motståndare mot Solorden och att han sedan han tillträdde ämbetet nyligen på olika vis skapar problem för solriddarna i Stirpazklyfte. Detta har tvingat prior Hjortlöpe in på en spelplan han inte gillar men som han nu är tvungen att hantera. Hur detta kan användas av den enskilde SL tänkte jag att lämnas öppet men olika motsättningar och äventyrsuppslag kan antydas i beskrivningen av Zorakins politik gentemot Svarta Tornet och i stadsbeskrivningen av Fil-Tofia. Samt även i kampanjen som beskrivs i Slättebo-Philmark och alla dess aktörer.
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
-
- Admin
- Inlägg: 9053
- Blev medlem: 2007-02-27 07:25
Re: Zorakin
Nu hänger jag inte helt med i dina äventyrsintriger (borde vi flytta dessa till en egen tråd?) men kan det tänkas Skoften har förlorat sina rättigheter som köping till fördel för Stirpazklyfte som då nyligen har fått status som köping?Jeb skrev:Norr om Floddalen och Stirpazklyfte ligger Guldberga skogar och på sätt och vis köpingen Skoften. Jag har på senare tid funderat om Skoften verkligen ska vara en köping eller förmiskas till en by? Guldberga är det som har gräns mot Floddalen, Skoften påverkar i egenskap av köping. I Båda fallen är ädlingarna inte något direkt problem (eller glädje) för Altbin. Slottsfogde Tiburtius Bock bryr sig föga om baronatet eller dess grannar. Nils Klinga i Skoften har efter en serie katastrofer fullt upp med sitt eget. Möjligen kan han vara i behov av hjälp mer än någon annan.
Det känns annars som att det blir lite många köpingar på liten yta här kring Stirpaz, dvs om du då tänker köping som en plats med vissa speciella rättigheter kring handel och inte bara ett samhälle som i storlek befinner sig mellan by och stad?
Re: Zorakin
Låter väldigt spännande.Kaptenprior Altbin Hjortlöpes mål är att utföra den uppgift han som prior i ett av Solordens viktigaste priorât är satt att göra och det är att med sitt kompani stå rustade inför ett militär hot från Svarta Tornet. För att kunna det är han beroende av att ekonomin inom priorâtet fungerar och att ingenting stör denna. Solorden har intäkterna från sina jordegendomar att leva av och en andel av kringliggande bontisâts tempelskatt. Priorât Stirpazklyfte har därför tilldelats stora jordegendomar för att kunna utföra sin uppgift och tempelskatten har bontisâlerna brukat fördela rätt. Prior Hjortlöpe som den pliktuppfyllande och fullständigt lojala solriddare han är har därför normalt inte lagt sig i lokala frågor om vare sig religion eller politik.
Tyvärr är det så att det finns krafter inom Lysanade Vägen som anser att Solorden generellt har för stor makt och att den tilldelats altför stora rikedomar som slösas bort med felaktiga prioriteringar. Priorât Stirpazklyftes fokus på ett hot från Svarta Tornet är ett i deras ögon tydligt exempel på detta. Häxmästaren och hans svartfolksarméer har inte synts till på över femtio år och dessutom har både Kardien och Zorakin otaliga värdsliga riddare som kan försvara kungarikena och Lysande Vägens ära skulle det behövas. Jordegendomarna och tempelskatten kan heller fördelas till andra ordnar eller till bontisâlerna och deras palatstadosar.
Min tanke är att bontisâlen av Fil-Tofia tillhör dessa motståndare mot Solorden och att han sedan han tillträdde ämbetet nyligen på olika vis skapar problem för solriddarna i Stirpazklyfte. Detta har tvingat prior Hjortlöpe in på en plan han inte gillar men som han nu är tvungen att hantera. Hur detta kan användas av den enskilde SL tänkte jag att lämnas öppet men olika motsättningar och äventyrsuppslag kan antydas i beskrivningen av Zorakins politik gentemot Svarta Tornet och i stadsbeskrivningen av Fil-Tofia. Samt även i kampanjen som beskrivs i Slättebo-Philmark och alla dess aktörer.
Jag hänger inte ens själv med ibland.Nu hänger jag inte helt med i dina äventyrsintriger (borde vi flytta dessa till en egen tråd?) men kan det tänkas Skoften har förlorat sina rättigheter som köping till fördel för Stirpazklyfte som då nyligen har fått status som köping?
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Tycker också att det inte ska finnas för många köpingar. Med köping menar jag stor by/ liten stad.Det känns annars som att det blir lite många köpingar på liten yta här kring Stirpaz, dvs om du då tänker köping som en plats med vissa speciella rättigheter kring handel och inte bara ett samhälle som i storlek befinner sig mellan by och stad?
-
- Admin
- Inlägg: 9053
- Blev medlem: 2007-02-27 07:25
Re: Zorakin
Då föreslår jag att du skapar en tråd under Äventyr och döper den Slättebo-Philmark (Kampanj). Där kan vi fortsätta diskussionen och även klippa in relevanta inlägg från övriga tråder. Men vi kan konsentrera oss om Fil-Tofia innan vi fördjupar oss i det.
Först bara: Fraxinus använder i sina beskrivningar av Zorakin beteckningen köping som en plats med särskilda rättigheter. För att undvika sammanblanding med ett samhälle som är större än en by men mindre än en stad föreslår jag att vi använder beteckningen stor by eller liten stad istället för köping.
Under Zorakiska inbördeskriget (284/292-308 eO) gjordes Slättebo till ett hertigdöme av kung Iberiko Bastarden och han stöttade den dalkiska grenen av Lysande Vägen. Sen kom kung Valien IV den Store till makten och den aidniska grenen blev Zorakins väg. Hur Solorden agerade under detta krig vet vi inte och då heller inte hur det såg ut vid Stirpaz och Stirpazklyfte. Vem som Iberiko gjorde till hertig av Slättebo vet vi heller inte (namnförslag?) men mitt förslag är att familjen Borvix blev ny hertig då Valien IV slutligen besegrade sin bror i kriget. Familjen Borvix (med Obrian Borvix) är då den som dör ut under Sjöslaget vid Selim 391 eO och banar väg för familjen Stirzberg som nu är hertigar.
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
Först bara: Fraxinus använder i sina beskrivningar av Zorakin beteckningen köping som en plats med särskilda rättigheter. För att undvika sammanblanding med ett samhälle som är större än en by men mindre än en stad föreslår jag att vi använder beteckningen stor by eller liten stad istället för köping.
När det gäller Solordens närvaro i Stirpazklyfte så är ingenting bestämt än. Solorden grundades 241 eO men omformades efter Stora Schismen 281 eO. Indelningen i priorât har förändrats under historien och även vilka uppgifter deras fördelade kompanier haft på olika platser. Häxmästaren dök upp på scen 403 eO och Svarta Tornet blev först då ett hot, även om svartfolk från bergen helta tiden funnits som ett problem. Området kring Stirpazfloden har dock helt sedan Solorden bildades varit ett viktigt område eftersom gränsen mellan två länder finns här. Det har aldrig varit några riktigt stora konflikter mellan Zorakin och Kardien men det kan ha varit nära vid tillfällen, exempelvis direkt efter Stora Schismen då det inte var självklart vilken gren av Lysande Vägen de olika ländernas kungar skulle välja. En konflikt mellan två av Lysande Vägens viktigaste länder är ingenting exarken i Ekeborg eller kyrkan som helhet vill se och därför kan en stark "neutral" militärmakt vid den fyskiska gränsen ha varit av stor vikt för att undvika detta.Jeb skrev:Stirpazklyfte tycker jag är stor nog att klassas som köping. Hur länge har solorderna varit där? Jag har tolkat det som att de var först och tack vare dem har köpingen vuxit upp runt borgen.
Under Zorakiska inbördeskriget (284/292-308 eO) gjordes Slättebo till ett hertigdöme av kung Iberiko Bastarden och han stöttade den dalkiska grenen av Lysande Vägen. Sen kom kung Valien IV den Store till makten och den aidniska grenen blev Zorakins väg. Hur Solorden agerade under detta krig vet vi inte och då heller inte hur det såg ut vid Stirpaz och Stirpazklyfte. Vem som Iberiko gjorde till hertig av Slättebo vet vi heller inte (namnförslag?) men mitt förslag är att familjen Borvix blev ny hertig då Valien IV slutligen besegrade sin bror i kriget. Familjen Borvix (med Obrian Borvix) är då den som dör ut under Sjöslaget vid Selim 391 eO och banar väg för familjen Stirzberg som nu är hertigar.
Re: Zorakin
Done! https://erebaltor.se/forum/viewtopic.php?f=8&t=1259Då föreslår jag att du skapar en tråd under Äventyr och döper den Slättebo-Philmark (Kampanj). Där kan vi fortsätta diskussionen och även klippa in relevanta inlägg från övriga tråder. Men vi kan konsentrera oss om Fil-Tofia innan vi fördjupar oss i det.![]()
Japp. Då blir definitivt Skoften en storby.Först bara: Fraxinus använder i sina beskrivningar av Zorakin beteckningen köping som en plats med särskilda rättigheter. För att undvika sammanblanding med ett samhälle som är större än en by men mindre än en stad föreslår jag att vi använder beteckningen stor by eller liten stad istället för köping.
Vad sägs om att innan vi sätter årtal tänker oss att borgen är äldre? Solorderns borg är det gamla grevliga residenset. När så greven av Stirpaz skulle bygga en mer modern och lyxigt lya kom han (eller hon) på att skänka borgen till ordern. Greven hamnade på god fot med LV, han behövde inte satsa så mycket på försvaret, då riddarna skyddar ifrån borgen och affärerna blomstrar när eventuella besökare ska ta del av lokala varor.När det gäller Solordens närvaro i Stirpazklyfte så är ingenting bestämt än. Solorden grundades 241 eO men omformades efter Stora Schismen 281 eO. Indelningen i priorât har förändrats under historien och även vilka uppgifter deras fördelade kompanier haft på olika platser. Häxmästaren dök upp på scen 403 eO och Svarta Tornet blev först då ett hot, även om svartfolk från bergen helta tiden funnits som ett problem. Området kring Stirpazfloden har dock helt sedan Solorden bildades varit ett viktigt område eftersom gränsen mellan två länder finns här. Det har aldrig varit några riktigt stora konflikter mellan Zorakin och Kardien men det kan ha varit nära vid tillfällen, exempelvis direkt efter Stora Schismen då det inte var självklart vilken gren av Lysande Vägen de olika ländernas kungar skulle välja. En konflikt mellan två av Lysande Vägens viktigaste länder är ingenting exarken i Ekeborg eller kyrkan som helhet vill se och därför kan en stark "neutral" militärmakt vid den fyskiska gränsen ha varit av stor vikt för att undvika detta.
Borvix känns väl som en naturlig kandidat. Kan hända de var grevar av Stirpaz och flyttade till FT. Borvix gamla borg blir ledig...Under Zorakiska inbördeskriget (284/292-308 eO) gjordes Slättebo till ett hertigdöme av kung Iberiko Bastarden och han stöttade den dalkiska grenen av Lysande Vägen. Sen kom kung Valien IV den Store till makten och den aidniska grenen blev Zorakins väg. Hur Solorden agerade under detta krig vet vi inte och då heller inte hur det såg ut vid Stirpaz och Stirpazklyfte. Vem som Iberiko gjorde till hertig av Slättebo vet vi heller inte (namnförslag?) men mitt förslag är att familjen Borvix blev ny hertig då Valien IV slutligen besegrade sin bror i kriget. Familjen Borvix (med Obrian Borvix) är då den som dör ut under Sjöslaget vid Selim 391 eO och banar väg för familjen Stirzberg som nu är hertigar.
-
- Admin
- Inlägg: 9053
- Blev medlem: 2007-02-27 07:25
Re: Zorakin
Stirpazklyfte kan få vara ett gammalt grevesäte, gärna tillhörande familjen Borvix som sen blev hertigar. Grevesätet var redan kraftigt befäst och när Solorden tog över byggdes dessa på. Jag hade glömt bort det men urprunget till namnet Borvix är namnet på Solordens stormästare under delar av Tronföljdskriget, nämligen Nikodamer Borvix (226-278-304 eO). Nikodamer kan ha varit bror eller farbror till den Borvix som 308 eO upphöjdes från greve till hertig.
Det kan även ha varit den markgreve som kung Iberiko Bastarden gjorde till hertig som flyttade från Stirpazklyfte. Vilket som.
Innan Tronföljdskriget var Slättebo ett markgrevskap enligt utvecklingar här på forumet och innan dess ett vanligt grevskap tillhörande hertigdömet Dreverike. Junemark är även det ett markgrevskap men om det under någon period funnits två markgrevskap samtidig här uppe i nordvästra Zorakin eller om det ena har avlöst det andra på något sätt är oklart. Slättebo kanske var ett relativt lugnt område efter Lindskiarnerkriget 73-55 fO men när svartfolk kom ner från Aidnebergen 126 eO och bosatte sig i Torilskogen blev det farligare. Möjligtvis är det efter detta som Slättebo görs till ett markgrevskap för att bättre kunna försvara regionen.
Att Solorden ger ett kraftigt bidrag till försvaret av nordvästra Zorakin är ett faktum. Vissa hertigar av Slättebo eller markgrevar av Junemark har kanske sett det som en prestigeförlust att låta sig skyddas av solriddare, men andra har inte har haft några problem med situationen. Olika kungar kan också ha haft olika åsikter. Hur dagens hertig Stirzberg och markgreve Axman, tillika marsk av Zorakin, ser på Solorden i Stirpazklyfte vore intressant att utveckla, även hertig Dagge i Philmark. Även kung Valien VII av Zorakin och kung Vidar VI av Kardien.
Det kan även ha varit den markgreve som kung Iberiko Bastarden gjorde till hertig som flyttade från Stirpazklyfte. Vilket som.
Innan Tronföljdskriget var Slättebo ett markgrevskap enligt utvecklingar här på forumet och innan dess ett vanligt grevskap tillhörande hertigdömet Dreverike. Junemark är även det ett markgrevskap men om det under någon period funnits två markgrevskap samtidig här uppe i nordvästra Zorakin eller om det ena har avlöst det andra på något sätt är oklart. Slättebo kanske var ett relativt lugnt område efter Lindskiarnerkriget 73-55 fO men när svartfolk kom ner från Aidnebergen 126 eO och bosatte sig i Torilskogen blev det farligare. Möjligtvis är det efter detta som Slättebo görs till ett markgrevskap för att bättre kunna försvara regionen.
Att Solorden ger ett kraftigt bidrag till försvaret av nordvästra Zorakin är ett faktum. Vissa hertigar av Slättebo eller markgrevar av Junemark har kanske sett det som en prestigeförlust att låta sig skyddas av solriddare, men andra har inte har haft några problem med situationen. Olika kungar kan också ha haft olika åsikter. Hur dagens hertig Stirzberg och markgreve Axman, tillika marsk av Zorakin, ser på Solorden i Stirpazklyfte vore intressant att utveckla, även hertig Dagge i Philmark. Även kung Valien VII av Zorakin och kung Vidar VI av Kardien.
Re: Zorakin
Tycker Borvix känns logiskt.Stirpazklyfte kan få vara ett gammalt grevesäte, gärna tillhörande familjen Borvix som sen blev hertigar. Grevesätet var redan kraftigt befäst och när Solorden tog över byggdes dessa på. Jag hade glömt bort det men urprunget till namnet Borvix är namnet på Solordens stormästare under delar av Tronföljdskriget, nämligen Nikodamer Borvix (226-278-304 eO). Nikodamer kan ha varit bror eller farbror till den Borvix som 308 eO upphöjdes från greve till hertig.
Det kan även ha varit den markgreve som kung Iberiko Bastarden gjorde till hertig som flyttade från Stirpazklyfte. Vilket som.
Tycker Fraxinus är den som har detta svaret. Vi kan ju säga att kriget förenade de inneboende i området och man står nu enade mot svartfolken. Man var enade under kriget också, men allianserna är tydligare nu?Innan Tronföljdskriget var Slättebo ett markgrevskap enligt utvecklingar här på forumet och innan dess ett vanligt grevskap tillhörande hertigdömet Dreverike. Junemark är även det ett markgrevskap men om det under någon period funnits två markgrevskap samtidig här uppe i nordvästra Zorakin eller om det ena har avlöst det andra på något sätt är oklart. Slättebo kanske var ett relativt lugnt område efter Lindskiarnerkriget 73-55 fO men när svartfolk kom ner från Aidnebergen 126 eO och bosatte sig i Torilskogen blev det farligare. Möjligtvis är det efter detta som Slättebo görs till ett markgrevskap för att bättre kunna försvara regionen.
Jag tror inte att man ogillar att ha krigare på sin sida, speciellt inte om de har kyrkans resurser i ryggen. Marsken kanske ser på ett mer rikspolitiskt sätt, men om det har med ämbetet eller personlig åsikt är oklart. Hertigen gillar not att tända solsignalen när svartfolken rusar ner från bergen. Kan man bli starkare mot fienden är väl det bra? Det är också ekonomiskt...Att Solorden ger ett kraftigt bidrag till försvaret av nordvästra Zorakin är ett faktum. Vissa hertigar av Slättebo eller markgrevar av Junemark har kanske sett det som en prestigeförlust att låta sig skyddas av solriddare, men andra har inte har haft några problem med situationen. Olika kungar kan också ha haft olika åsikter. Hur dagens hertig Stirzberg och markgreve Axman, tillika marsk av Zorakin, ser på Solorden i Stirpazklyfte vore intressant att utveckla, även hertig Dagge i Philmark. Även kung Valien VII av Zorakin och kung Vidar VI av Kardien.
Re: Zorakin
Jag ber om ursäkt för att jag inte varit inne här på sistone. Jag har haft en väldigt tuff höst på jobbet och är på gränsen till överarbetad. Har fått lägga fokus på arbete och vila. Måste fortsätta med det ytterligare några veckor innan jag kan lägga tid här igen. Än en gång mina ursäkter.
Senast redigerad av Fraxinus den 2018-11-20 00:32, redigerad totalt 1 gånger.
Re: Zorakin
Angående Slättebo så är det mycket riktigt ett av de yngre hertigdömena. Etablerat från ett markgrevskap efter Zorakiska inbördeskriget. Dess historia innebär samtidigt att det finns förhållandevis gott om fria bönder och småadel. Ibland kan det vara svårt att se någon skillnad på dessa.
Malmfyndigheter kontrolleras av lite olika parter. I Pharynx är kungafamiljen en av de stora ägarna och prospektörerna. I Slättebo är det både adel, hertigen, fria bergmän av både raxorisk och pennisk härkomst (ofta formerade runt en liten stad/köping) och kyrkan som kontrollerar fyndigheter.
Malmfyndigheter kontrolleras av lite olika parter. I Pharynx är kungafamiljen en av de stora ägarna och prospektörerna. I Slättebo är det både adel, hertigen, fria bergmän av både raxorisk och pennisk härkomst (ofta formerade runt en liten stad/köping) och kyrkan som kontrollerar fyndigheter.