?birkebeineren skrev: ↑2019-06-16 22:15 Hertigdömet Slättebo behöver ett heraldisk vapen. Någon med förslag, gärna inspirerad av ovanstående historiska bakgrund?
Zorakin
Re: Zorakin
- Grisodlar'n
- Kardisk Bontisâl
- Inlägg: 1460
- Blev medlem: 2007-11-09 01:15
- Ort: Västerås
Re: Zorakin
Ser riktigt bra ut! ![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
-
- Admin
- Inlägg: 9059
- Blev medlem: 2007-02-27 07:25
Re: Zorakin
Fil-Tofia är absolut en stad av storlek och rang för att hysa ett Heroldshus kanske till och med att vapenkansarna har en egen värmestuga eller åtminstone stamvärdshus i staden.birkebeineren skrev: ↑2019-06-17 06:32 Vackert Snibben!
Vi kanske borde öppna ett Heroldshus till din ära i Fil-Tofia?
-
- Admin
- Inlägg: 9059
- Blev medlem: 2007-02-27 07:25
Re: Zorakin
Några geografiska platser från Jebs kampanjmaterial om Slättebo-Philmark vi kan skriva in på kartan över nordvästra Zorakin:
Guldberg
Bergsparti i anslutning till Aidnebergen beläget i markgrevskapet Junemark. Ligger norr om Guldberga skogar.
Guldberga skogar
Namnet på den del av Brynhildurs skog i Kardien som ligger på den zorakiska sidan om gränsen. Ligger kring bergspartiet Guldberg.
Kvarken
Stor långsmal sjö i hertigdömet Slättebo.
Witten
Mindre sjö i heritgdömet Slättebo beläget norr om Torilskogen.
Lunds udde
Stor udde och landsända som går ut i Stirpazviken i västra Slättebo.
Kruxträsken
Del av Torilskogens norra delar där små sjöar och vattendrag bildar ett större träskområde. Fått sitt namn efter kung Kruxhelm.
Texten blir lite kortfattad men är tänkt för wikin och med länkar till andra artiklar. Kan gärna beskrivas mera. Hur ser det ut Jeb, passar det med dina senaste modifieringar?
Guldberg
Bergsparti i anslutning till Aidnebergen beläget i markgrevskapet Junemark. Ligger norr om Guldberga skogar.
Guldberga skogar
Namnet på den del av Brynhildurs skog i Kardien som ligger på den zorakiska sidan om gränsen. Ligger kring bergspartiet Guldberg.
Kvarken
Stor långsmal sjö i hertigdömet Slättebo.
Witten
Mindre sjö i heritgdömet Slättebo beläget norr om Torilskogen.
Lunds udde
Stor udde och landsända som går ut i Stirpazviken i västra Slättebo.
Kruxträsken
Del av Torilskogens norra delar där små sjöar och vattendrag bildar ett större träskområde. Fått sitt namn efter kung Kruxhelm.
Texten blir lite kortfattad men är tänkt för wikin och med länkar till andra artiklar. Kan gärna beskrivas mera. Hur ser det ut Jeb, passar det med dina senaste modifieringar?
Re: Zorakin
Några geografiska platser från Jebs kampanjmaterial om Slättebo-Philmark vi kan skriva in på kartan över nordvästra Zorakin:
JappGuldberg
Bergsparti i anslutning till Aidnebergen beläget i markgrevskapet Junemark. Ligger norr om Guldberga skogar.
JappGuldberga skogar
Namnet på den del av Brynhildurs skog i Kardien som ligger på den zorakiska sidan om gränsen. Ligger kring bergspartiet Guldberg.
JappKvarken
Stor långsmal sjö i hertigdömet Slättebo.
JappWitten
Mindre sjö i heritgdömet Slättebo beläget norr om Torilskogen.
JappLunds udde
Stor udde och landsända som går ut i Stirpazviken i västra Slättebo.
Tror det reste söderut, men vi kan ha det i norr om det passar bättre. Heter Kruxträsk om man vill vara petig.Kruxträsken
Del av Torilskogens norra delar där små sjöar och vattendrag bildar ett större träskområde. Fått sitt namn efter kung Kruxhelm.
Om vi länkar till de längre beskrivningarna räcker en kort text tycker jag.Texten blir lite kortfattad men är tänkt för wikin och med länkar till andra artiklar. Kan gärna beskrivas mera. Hur ser det ut Jeb, passar det med dina senaste modifieringar?
-
- Admin
- Inlägg: 9059
- Blev medlem: 2007-02-27 07:25
Re: Zorakin
Tänkte att Kruxträsken fortfarande låg kvar i den norra halvdelen av Torilskogen även om den flyttat sig något söderut i grevskapet Skogmark. Spelar oavset ingen roll, jag kan ändra texten utifrån kartan. Sen så tänkte jag att själva träskmarken kallades Kruxträsken (i flertal) och var det geografiska namnet på regioinen som huvudsakligen består av det politiska Kruxträsk. Spelar dock heller ingen stor roll och jag kan ändra.Jeb skrev:Tror det reste söderut, men vi kan ha det i norr om det passar bättre. Heter Kruxträsk om man vill vara petig.Kruxträsken
Del av Torilskogens norra delar där små sjöar och vattendrag bildar ett större träskområde. Fått sitt namn efter kung Kruxhelm.
Har du några andra viktiga geografiska namn vi kan sätta ut?
Re: Zorakin
Området (baronatet) heter Kruxträsk. Det namngavs när indelningen gjordes och det visade sig att Korp var grevar. Det var på inrådan av kung XXX för att smäda föregångaren Kruxhelm och hans ätt. Träsken får gärna finnas men heta något annat. De kan kallas Kruxträsken nu. Kruxträsken heter egentligen typ Torilträsken, men området Kruxträsk har gnuggat av sig och idag kallas de Kruxträsken. Tarjunerna som bor där bryr sig föga om gränserna utan flyter runt över hela området. Här finns även reptilmän, svartfolk och en herrans massa insekter.birkebeineren skrev: ↑2019-07-03 06:31Tänkte att Kruxträsken fortfarande låg kvar i den norra halvdelen av Torilskogen även om den flyttat sig något söderut i grevskapet Skogmark. Spelar oavset ingen roll, jag kan ändra texten utifrån kartan. Sen så tänkte jag att själva träskmarken kallades Kruxträsken (i flertal) och var det geografiska namnet på regioinen som huvudsakligen består av det politiska Kruxträsk. Spelar dock heller ingen stor roll och jag kan ändra.Jeb skrev:Tror det reste söderut, men vi kan ha det i norr om det passar bättre. Heter Kruxträsk om man vill vara petig.Kruxträsken
Del av Torilskogens norra delar där små sjöar och vattendrag bildar ett större träskområde. Fått sitt namn efter kung Kruxhelm.
Har du några andra viktiga geografiska namn vi kan sätta ut?
Re: Zorakin
Huvuddelen av flottans bas och skeppsvarven som underhåller den finns i Norra Indar vid Kra (och Chrymil och Luksilo). Slättebo producerar också en hel del skepp.Grisodlar'n skrev: ↑2019-05-23 12:03 Det var väl just alla adelstitlar och varianter på dessa som vållade mig lite huvudbry när jag skumläste alla inlägg. Jag skulle också vilja se mer om Torilskogen och svartfolken där. Att skogen försvårar för zorakiskt kavalleri är ju lätt att förstå, men varför tillåts främmande svartfolksmakt att ockupera rikets största tillgång till ved, tjära, kol, timmer och mäktiga ekar som kan användas för utbyggnad av landets tämligen svaga flotta? Det förstod jag inte ens i ÄS Aidne. Torilskogen måste ju naturligtvis återerövras!
Sedan är den Zorakiska flottan inte jättelik. Tillräckligt stor att försvara kusten mot pirater och kapare. Men inte mycket mer. Däremot är Zorakin en stor exportör av skepp. En mycket lönsam handel just nu med tanke på Feliciens konflikt med Erebos.
Re: Zorakin
Mja! Som jag skrivit någonstans i alla hundra sidor är Felicien inte så förtjust i tanken på att hamna i krig igen med Zorakin. Visserligen är Zorakins export av vapen skepp och spannmål till Erebos ett problem. Men Felicien vill inte förena Erebos och Zorakin mot sig då de tillsammans skulle vara en svårare fiende än Berendien Zorakin var under Sjökriget.Jeb skrev: ↑2019-06-12 13:34Deal!Det låter bra.
Japp. Jag vill ju gärna bygga upp en god setting för ett andra Timmerkrig och spelarnas ansträngningar för att undvika ett. Klart olämpligt för Zorakin att försätta sig i inbördeskrig. Man behöver soldater mot Svarta tornet. Soldater mot Nidland och båtar fulla i soldater mot Felicien. Taskig timing med andra ord.Vi rubbar inte på Flodbaronerna tycker jag, inte heller Traktatbaronerna. Flodbaronerna försöker skapa en kartell där de kan kontrollera priserna och de använder Traktatbaronerna med sina tillstånd att handla tullfritt för att försöka uppnå det. Vi får bara putsa på detaljerna och anpassa till hur det nu kan tänkas vara med handel, hertigar och kungamakt.
Det där min herre är en riktigt bra ide! FT blir lite speciell med två hertigar, men det har nog stötts och blötts tillräckligt. Vårt kära traktat är troligen en ganska mastig läsning full med kryphål om man råkar vara en framsynt baron i närheten av en gränsflod.Det skulle kunna vara så enkelt som att hertigarnas residensstäder fungerar som en vanlig fristad där hertigen är borgmästare (ofta via en stadsfogde som sköter det praktiska) och överhuvud för stadsrådet. Hertigen betalar samma skatt till kungen som andra fristäder gör.
Dessutom så vill man gärna få del av handeln av lyxartiklar till Zorakin. Den är väldigt inkomstbringande och är Erebos ekonomiska livsnerv.
Och Zorakin är inte särskilt intresserad av ett krig mot Felicien. Man ser gärna att de etablerar (begränsad) handel i Zorakin. Om inte annat så för att priserna på siden och kryddor sjunker som en sten varje gång en Felicisisk handelsdelegation råkar visa sig på gatorna i Luksilo, Hixani eller Pendon. Och Feliciens konflikt med Erebos driver upp priset på vapen och skepp. Så till vida upplever Zorakin en högkonjuktur.
Re: Zorakin
Nuvarande hertig Stirzberg är en moderat medlem av greverydska orden. Han är mer engagerad för kungamakten. På ett professionellt plan är hertigen ekonomiskt lagd och engagerar sig storligen i att utveckla handeln och försöka reglera tullarna på floden. De återkommande affärsjuridiska striderna mellan flodbaronerna, hertigen och fria handelsmän förser juristerna runt Pendons hovrätt med bröd och vin. Privat är hans stora intresse miniatyrmålningar med ekivoka motiv.birkebeineren skrev: ↑2019-06-11 22:12Anledningen till att jag funderar på det är att hertig Stirzberg är tänkt tillhöra Greverydska orden och tillhöra den mer konservativa adeln i norra Zorakin. Kungen och Kungapartiet tänker mer progressivt och vill ändra på den gamla ordningen. Detta enligt Fraxinus utvecklingar av Zorakin.Jeb skrev: ↑2019-06-11 17:29Tror du det? Hertig Strizberg står ju nära kungamakten och har fullt sjå att förse kungamakten med timmer. Tar man dessutom rejält betalt är det ju dubbelt bra. Problemet är alla baroner och grevar som skeppar ut sitt timmer. Fine, hertigen tar del av den kakan med men är delen tillräckligt stor? Flodbaroner, utlänningar och lokala handelsmän är allt för giriga för hertigens smak.Kan det vara så att hertigen av Slättebo inte vill ha en utökad timmerhandel via Tofia då han tänker att detta vill stärka kungamakten som behöver bygga fler skepp inför en konflikt med Felicien? Det mest tydliga hindret borde vara det faktum att han kontrollerar Stirpazflodens utlopp (åtminstone den zorakiska delen) från Tofia. Eller kan kungen kringgå detta möjligtvis?
-Det är ju för bövelen mitt timmer!
Men kanske kan Stirzberg stå med ett ben i varje läger? Han vill tjäna pengar på timmerhandeln samtidigt som han inte vill stärka kungamakten på sin och sina greverydska ordensbröder bekostnad.
Skulle egentligen vilja reda ut hur hertigarnas residensstäder och handeln som förekommer där fungerar i förhållande till kungamakten och hertigarnas roll som kungens vasaller. I fallet Slättebo och timmerhandeln som går via Tofia (allt timmer passerar där) vore det då intressant att veta om det finns en skatt staden och hertigen betalar till kungen i form av råvaran timmer? Kan det vara så att kungen köper timmer av hertigen men inte betalar tull?
Vad gäller hans affärsmässiga relation till kungen så är han frälse. Dvs han betalar inte skatt. Däremot måste han hålla sig med en styrka för att försvara landsändan och upplåta till kronan i händelse av krig. Slutligen så går en tionde av stadens tull till kungen.
Senast redigerad av Fraxinus den 2019-10-04 23:54, redigerad totalt 1 gånger.
Re: Zorakin
Sedan finns förstås kungens närvaro överallt i någon form. Man tänker inte alltid på det men det är i form av antingen en fogde eller tullklerk och deras eskort eller en tropp regaliegardister som patrullerar något vägavsnitt. Och även om kungen inte vill ingripa allt för öppet i adelns görande och låtande kommer han inte acceptera att adelns interna krig urartar. Det är både dåligt för affärerna och ett hot mot Zorakins säkerhet.
Vad som ännu inte helt har spridit sig till folks medvetande är hur mycket starkare kungamakten har blivit. Kungen kan ensam utan adelsuppbåd samla ihop ca 720 man rytteri, ca 4800 man tungt elitinfanteri och 600 bågskyttar bara i Grindanu (markisernas rytteri inräknat).
Till det kommer bland annat hertigdömet Pharynx trupper, pampiskt rytteri, markiserna och kungsmarkerna i Indar och den kungliga flottan.
Vad som ännu inte helt har spridit sig till folks medvetande är hur mycket starkare kungamakten har blivit. Kungen kan ensam utan adelsuppbåd samla ihop ca 720 man rytteri, ca 4800 man tungt elitinfanteri och 600 bågskyttar bara i Grindanu (markisernas rytteri inräknat).
Till det kommer bland annat hertigdömet Pharynx trupper, pampiskt rytteri, markiserna och kungsmarkerna i Indar och den kungliga flottan.
Re: Zorakin
Jag har gjort den lite fria tolkningen att det har blivit lite säkrare att vistas i Torilskogens utkanter. Södra delen av Torilskogen är mer säker än övriga delar. Och vissa svartfolk handlar till och med människor. Det rör sig då om enstaka små samhällen med svartalfer i utkanten av Torilskogen som främst ägnar sig åt gruvbrytning, ofta stenkol eller silver. Samtidigt är det värt att ha i åtanke det är inte bara handlar om ett skogsområde utan även ett mindre bergsmassiv i Torilsskogens hjärta.birkebeineren skrev: ↑2019-05-24 00:08Hittade lite mer material om Torilskogen som nu finns i wikin: http://erebaltor.se/wiki/index.php?title=TorilskogenGrisodlar'n skrev: ↑2019-05-23 12:03 Det var väl just alla adelstitlar och varianter på dessa som vållade mig lite huvudbry när jag skumläste alla inlägg. Jag skulle också vilja se mer om Torilskogen och svartfolken där. Att skogen försvårar för zorakiskt kavalleri är ju lätt att förstå, men varför tillåts främmande svartfolksmakt att ockupera rikets största tillgång till ved, tjära, kol, timmer och mäktiga ekar som kan användas för utbyggnad av landets tämligen svaga flotta? Det förstod jag inte ens i ÄS Aidne. Torilskogen måste ju naturligtvis återerövras!
Tittar vi på kartorna i Aidne-modulen är skogen 100-200 km bred och 200-300 km lång. Ingen liten yta att erövra altså. Men så som jag tolkar både källor och vad som skrivits här så är skogens ytterkanter bebodda och brukade av människor. Frågan är bara hur långt in? Den södra delen av skogen genomkorsas för övrigt också av riksvägen mellan Pendon och Pharynx (staden) men är inte säker och därför ett återkommande bekymmer. För att erövra hela skogen måste också många olika hertigar och andra samarbete vilket kanske inte är så lätt för kungamakten? Fraxinus kan möjligen fördjupa detta.
En tanke som diskuterats är att Häxmästaren sedan han dök upp på scen ca 400 eO indirekt har stöttat svartfolken i Torilskogen (som kom dit 126 eO). Inte att de har blivit underlydande honom utan att han ser sig tjänt med att det finns en annan fiende för zorakierna att rikta delar av sin uppmärksamhet mot och inte bara Svarta Tornet uppe i Aidnebergen.
Kanske vi kan komma på ett äventyrsuppslag kring en återerövring av Torilskogen?
Och Häxmästaren vill gärna använda sig av Torils svartfolk. Problemet är att det inte finna en ledare som styr alla utan flera konkurrerande grupperingar. Ibland kan de komma överens mot en gemensam fiende. Men oftast inte.
Re: Zorakin
Det jag tänkte på är att man inte vill ha krig alls. Det betyder inte att andra respekterar den önskan. Orosmoln sprider sig över Kopparhavet oavsett vilken nation man tillhör. Timmer kommer att behövas och gränser behöver bevakas. Det är bättre att enas mot en yttre fiende än att lägga resurser på interna konflikter.Mja! Som jag skrivit någonstans i alla hundra sidor är Felicien inte så förtjust i tanken på att hamna i krig igen med Zorakin. Visserligen är Zorakins export av vapen skepp och spannmål till Erebos ett problem. Men Felicien vill inte förena Erebos och Zorakin mot sig då de tillsammans skulle vara en svårare fiende än Berendien Zorakin var under Sjökriget.
Dessutom så vill man gärna få del av handeln av lyxartiklar till Zorakin. Den är väldigt inkomstbringande och är Erebos ekonomiska livsnerv.
Och Zorakin är inte särskilt intresserad av ett krig mot Felicien. Man ser gärna att de etablerar (begränsad) handel i Zorakin. Om inte annat så för att priserna på siden och kryddor sjunker som en sten varje gång en Felicisisk handelsdelegation råkar visa sig på gatorna i Luksilo, Hixani eller Pendon. Och Feliciens konflikt med Erebos driver upp priset på vapen och skepp. Så till vida upplever Zorakin en högkonjuktur.
Tack för det! Ekivoka målningar, där ser man..Nuvarande hertig Stirzberg är en moderat medlem av greverydska orden. Han är mer engagerad för kungamakten. På ett professionellt plan är hertigen ekonomiskt lagd och engagerar sig storligen i att utveckla handeln och försöka reglera tullarna på floden. De återkommande affärsjuridiska striderna mellan flodbaronerna, hertigen och fria handelsmän förser juristerna runt Pendons hovrätt med bröd och vin. Privat är hans stora intresse miniatyrmålningar med ekivoka motiv.
Vad gäller hans affärsmässiga relation till kungen så är han frälse. Dvs han betalar inte skatt. Däremot måste han hålla sig med en styrka för att försvara landsändan och upplåta till kronan i händelse av krig. Slutligen så går en tionde av stadens tull till kungen.
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Det var glädjande att höra.Sedan finns förstås kungens närvaro överallt i någon form. Man tänker inte alltid på det men det är i form av antingen en fogde eller tullklerk och deras eskort eller en tropp regaliegardister som patrullerar något vägavsnitt. Och även om kungen inte vill ingripa allt för öppet i adelns görande och låtande kommer han inte acceptera att adelns interna krig urartar. Det är både dåligt för affärerna och ett hot mot Zorakins säkerhet.
Finns några planer från kungamakten med dessa styrkor? Mer än att befästa sin makt, då?Vad som ännu inte helt har spridit sig till folks medvetande är hur mycket starkare kungamakten har blivit. Kungen kan ensam utan adelsuppbåd samla ihop ca 720 man rytteri, ca 4800 man tungt elitinfanteri och 600 bågskyttar bara i Grindanu (markisernas rytteri inräknat).
Till det kommer bland annat hertigdömet Pharynx trupper, pampiskt rytteri, markiserna och kungsmarkerna i Indar och den kungliga flottan.
Jag har trummat ihop ett löst namn på folken i skogens utkanter. Tarjuner. Kan inte du Fraxinus kolla om de funkar?Jag har gjort den lite fria tolkningen att det har blivit lite säkrare att vistas i Torilskogens utkanter. Södra delen av Torilskogen är mer säker än övriga delar. Och vissa svartfolk handlar till och med människor. Det rör sig då om enstaka små samhällen med svartalfer i utkanten av Torilskogen som främst ägnar sig åt gruvbrytning, ofta stenkol eller silver. Samtidigt är det värt att ha i åtanke det är inte bara handlar om ett skogsområde utan även ett mindre bergsmassiv i Torilsskogens hjärta.
OKOch Häxmästaren vill gärna använda sig av Torils svartfolk. Problemet är att det inte finna en ledare som styr alla utan flera konkurrerande grupperingar. Ibland kan de komma överens mot en gemensam fiende. Men oftast inte.
Re: Zorakin
Dagens kung är en upplyst realpolitiker. Han har går redan under namnet ”den Gode” bland de breda lagren (bönder, borgare och lägre adel) i Zorakin. Under hans regering har handel förbättrats, Fristaden lagts under kunglig kontroll, möjlighet till att slå sig ner och bygga nytt/kolonisera Östmark har öppnats, nordaidniska handelskompaniet har upprättats med fokus att handla med och knyta allianser med barbarerna i Snoarskogen samt möjligen finna en ny handelsväg norrut mot Klomellien via flodvägar. Vidare har ofrälse och fått utökade möjligheter att göra karriär inom stadsförvaltning, bönder utökade möjligheter att få sin sak prövad i rätt och lågadel och jordlös adel utökade möjligheter att göra karriär inom armén och stadsförvaltningen och handelskompaniet. Han fortsätter sin fars arbete att gynna lärdom och bildning vilket har gjort Pendon till en av de viktigaste lärosätena i Kopparhavet.Jeb skrev: ↑2019-10-07 10:22Det jag tänkte på är att man inte vill ha krig alls. Det betyder inte att andra respekterar den önskan. Orosmoln sprider sig över Kopparhavet oavsett vilken nation man tillhör. Timmer kommer att behövas och gränser behöver bevakas. Det är bättre att enas mot en yttre fiende än att lägga resurser på interna konflikter.Mja! Som jag skrivit någonstans i alla hundra sidor är Felicien inte så förtjust i tanken på att hamna i krig igen med Zorakin. Visserligen är Zorakins export av vapen skepp och spannmål till Erebos ett problem. Men Felicien vill inte förena Erebos och Zorakin mot sig då de tillsammans skulle vara en svårare fiende än Berendien Zorakin var under Sjökriget.
Dessutom så vill man gärna få del av handeln av lyxartiklar till Zorakin. Den är väldigt inkomstbringande och är Erebos ekonomiska livsnerv.
Och Zorakin är inte särskilt intresserad av ett krig mot Felicien. Man ser gärna att de etablerar (begränsad) handel i Zorakin. Om inte annat så för att priserna på siden och kryddor sjunker som en sten varje gång en Felicisisk handelsdelegation råkar visa sig på gatorna i Luksilo, Hixani eller Pendon. Och Feliciens konflikt med Erebos driver upp priset på vapen och skepp. Så till vida upplever Zorakin en högkonjuktur.
Tack för det! Ekivoka målningar, där ser man..Nuvarande hertig Stirzberg är en moderat medlem av greverydska orden. Han är mer engagerad för kungamakten. På ett professionellt plan är hertigen ekonomiskt lagd och engagerar sig storligen i att utveckla handeln och försöka reglera tullarna på floden. De återkommande affärsjuridiska striderna mellan flodbaronerna, hertigen och fria handelsmän förser juristerna runt Pendons hovrätt med bröd och vin. Privat är hans stora intresse miniatyrmålningar med ekivoka motiv.
Vad gäller hans affärsmässiga relation till kungen så är han frälse. Dvs han betalar inte skatt. Däremot måste han hålla sig med en styrka för att försvara landsändan och upplåta till kronan i händelse av krig. Slutligen så går en tionde av stadens tull till kungen.![]()
Det var glädjande att höra.Sedan finns förstås kungens närvaro överallt i någon form. Man tänker inte alltid på det men det är i form av antingen en fogde eller tullklerk och deras eskort eller en tropp regaliegardister som patrullerar något vägavsnitt. Och även om kungen inte vill ingripa allt för öppet i adelns görande och låtande kommer han inte acceptera att adelns interna krig urartar. Det är både dåligt för affärerna och ett hot mot Zorakins säkerhet.
Finns några planer från kungamakten med dessa styrkor? Mer än att befästa sin makt, då?Vad som ännu inte helt har spridit sig till folks medvetande är hur mycket starkare kungamakten har blivit. Kungen kan ensam utan adelsuppbåd samla ihop ca 720 man rytteri, ca 4800 man tungt elitinfanteri och 600 bågskyttar bara i Grindanu (markisernas rytteri inräknat).
Till det kommer bland annat hertigdömet Pharynx trupper, pampiskt rytteri, markiserna och kungsmarkerna i Indar och den kungliga flottan.
Jag har trummat ihop ett löst namn på folken i skogens utkanter. Tarjuner. Kan inte du Fraxinus kolla om de funkar?Jag har gjort den lite fria tolkningen att det har blivit lite säkrare att vistas i Torilskogens utkanter. Södra delen av Torilskogen är mer säker än övriga delar. Och vissa svartfolk handlar till och med människor. Det rör sig då om enstaka små samhällen med svartalfer i utkanten av Torilskogen som främst ägnar sig åt gruvbrytning, ofta stenkol eller silver. Samtidigt är det värt att ha i åtanke det är inte bara handlar om ett skogsområde utan även ett mindre bergsmassiv i Torilsskogens hjärta.
OKOch Häxmästaren vill gärna använda sig av Torils svartfolk. Problemet är att det inte finna en ledare som styr alla utan flera konkurrerande grupperingar. Ibland kan de komma överens mot en gemensam fiende. Men oftast inte.
Hans mål är att skapa ett politiskt, ekonomiskt och militärt starkt Zorakin. Det finns tydliga tecken på oro runt knuten. Oroväckande signaler från Nidland (även om de ligger långt bort), kaparkriget i Kopparhavet och Feliciens växande styrka. Morelvidynska pirater. Sentida angrepp i Indar från Jorpagniska furstar. På närmare plan är dock främst Svarta tornet den gemensamma fienden att enas mot. Är det något krig som ligger i närtid så är det mot häxmästaren.
Armén (främst regaliegardet) som hans far påbörjade och sedermera han själv fortsatt utveckla har sitt ursprung i Sjökriget men tog verklig fart efter de senaste krigen mot Häxmästaren. För att inta Svarta tornet och kunna strida effektivt med angrepp över hav behövde Zorakin utveckla en professionell tungt infanteri. Den kan givetvis även användas mot inrikes orolighet. När svarta tornet är besegrat och dess gruvor under Zorakisk kontroll finns andra mål för armén. I väntan på kriget patrullerar regaliegardister vissa vägavsnitt runt Torilskogen, vaktar passen över Aidnebergen (vid Dagevall) och förstärker försvaret av Fristaden.
Inspiration har hämtats från den senkejserliga tiden. Och alla trupper kungliga trupper är baserat på källor. Ja, utom regaliegardet då. Den har ett korn källa i sig som jag sedan utvecklat.
Angående Tarjuner. Är det svartfolk du pratar om eller människor?