Kungadömet Jorpur - Vit fläck Jorpur
Kungadömet Jorpur - Vit fläck Jorpur
På jorpurhalvön ligger landet Jorpur. Jorpur är ett starkt kungadöme med en stark krona.
Junkrarna: Till skillnad från Kardien och zorakin finn här ingen högadel utan adeln består av en riddarklass kallade junkrar. Junkrarna kontrolereras av de kungliga sherifferna, ett ämbete som inte är ärftligt, och dessa räknar ur hur många männ varje junker skall rusthålla, minsta antalet är en, junkern själv. Om en junker inte längre skulle kunna hålla någon rustad man efter sheriffernas räkenskap räknas hans frälseskap som förverkat tills dess han kan visa att han kan föra så många ryttare, alternativt styckas större landområden och sättas under nytt junkerskap.
Junkrarna lever inte i borgar utan på gårdar var manngårdshus oftast är mycket pampigare (i vissa fall byggda av sten och ofta fler än en våning) än bönders. Söner till junkrar som inte kan ta över sin fars titel blir istället riddare. Riddarna försörjs av en junker men är i dennes anställning och kan därför avskedas. Om en junker avskedar sin riddare har riddaren ändå rätt att ta med sig sin stridshäst och rustning men när man anställer en ny riddare skall junkern bistå denne med rustning och häst, det är alltså inte billigt att avskeda en riddare.
Borgarna: Alla städer på Jorpur är kungliga städer och står inte under någon junker utan styrs av ett råd i varje stad. Råden väljer i sin tur borgmästare som godkänns av kungen. En borgmästare har enligt tradition samma ställning vid hovet som en junker. Städerna är få men rika då junkrarna inte riktigt förståt sig på borgarlivet. Det är från städerna som de flest peningskatt kommer till kronan. Städerna brukar skattas extra hårt vid krigstid men är annars lämmnade ifred.
Bönderna: Jorpurs bönder är fria bönder med rättigheter mot junkrarna. Även om det kan tyckas som att detta låter som en god idé skall man veta att bönderna inte äger sina gårdar själva. En bonde har rätten att bo kvar på sen jor han brukar tills dess han lämnar den, å andra sidan har junkern rätt att beskatta bonden så pass att denne bara har det absolut nödtorftigaste.
Religion: I Jorpur finns bara en religion, den lysande vägen av den kardiska grenen. All annan tro räknas som kättersk. Även om Lv här ser ut som i Zorakin och Kardien finns här få större kloster. Istället har man mikrokloster med fem till sex munkar eller nunnor. Klostrena har ett litet kapell och en tillhörande byggnad med en inre trädgård. Mikroklostren försörjs ofta av en junker som upplåteit en bitt mark och låter bygga klostret på sina ägor.
Aurelisburg: ca 15 000 invånare. Huvudstaden Aurelisburg grundades redan på Jorpagnas tid av själve kejsar Aurelion. Staden innhåller många gamla byggnader som än står, i vissa fall i ruiner. När man närmar sig staden, både från land och vatten, äe det första man ser den stora kupolen på den Lysande Vägens tados. Tadosen i Aurelisburg är berömd för att ha den största självbärande kupolen kring hela kopparhavet. Kupolen är belag med puttsat brons och väggarna med glaserat kakel i blått med utsmyckningar i vitt. Innuti är väggarna och taket prytt med en guldmosaik föreställande Odos liv och S:t Lars liv, tadosen är tillägnad S:t Lars. I Aurelisburg finns också de fem palatsen. Dessa vackra byggnader har stått sedan kejsardömmet föll men har byggts op och retsaurerats flera gånger. Palatsen räknas som konungens egendom men han har i sin godhet låtit LV:s kerigasse uppehålla sig i ett av dem. Det största av palatsen är från början ett jorpagniskt badhus som byggts om. Under kejsardömmets tif var detta den stora mötesplatsen med en volym för att ta emot nästan femhundra badgäster åt gången. Tronsalen, som engång i tiden innehöll badets frigidarium, har ett högt tak och väggarna dekoreras av en vacker glasmosaik i vibrerande färger (de målningar som fanns under badhustiden är sedan länge övermålade).
Aurelisburg är också berömt för sitt universitet. Utbildningen är dock inte gratis utan man betalar sina lärare en summa i silver för lektioner. Ofta slår sig flera elever ihop för att på så sätt betala för lektionen men även privatlektioner ges. Studenterna organiserar sig i nationer med olika inriktningar som filosofie, medecine eller andra ämnen. Likaså är lärarna organiserade i fakulteter. Bäde nationer och fakulteter tar en medlemsavgift från sina medlemmar, dessa betalar sedan gemensamt för sådana utgifter som bibliotek. Universitete håller till på vad som under kejsradömmets tid var ett tempelområde, området är mycket ombygt och tillbyggt seda dess och ägs officellt av kungen.
Vid universitetet finns också en magikerakademie införlivad.
Borgarjunkrar: en relativt ny grupp i jorpur är borgarjunkrarna. Dessa junkrar är arvslösa adelsmänn som slagit sig in på köpmannaskapet. Genom sina afärer kan de försörja ett vissta antal riddare och har därför fått rätten att kalla sig för junker. Dessa junkrar får skattelättnader och har kunnat bli väldigt rika då antal riddare beräknas på antalet gårdar ägda. Borgarna i sin tur klagar på att dessa borgarjunkrar slipper betal vissa skatter som köpmännen är tvugna att betala.
Kungen: Kung Alrik XII är en medelålders man med många bekymmer. Trotts att hans makt genetmot junkrarna är så stark är han ändå mån att dessa skall känna sig väl behandlade. Junkrarna har förr gjort uppror mott kungen och man ser ofta emellan fingrarna för transgresioner mot bönderna. Även om Alrik är en riddare är han också en välutbildad statsman med goda diplomatiska förbindelser med både Erebos och Zorakin. Som en god vän till Kardiens konung har de ofta suttit och talat filosofi sent på nätterna när de träffats. Man har även diplomatiska förbindelser med andra länder.
Sjöfart: Jorpur är en nation vars välstånd (åtminstone det i städerna) bygger på sjöfarten. I Aurelisburg finns ett skppsvarv och även om man inte är lika duktiga sjöfarare som dalkerna, ereboseran eller felicierna står man före tex Zorakin och Brendien i båtbyggartekniker.
Fririddare: Söner till junkrar som inte fått anställning som riddare eller riddare som blivit avskedade från sin position kallas för fririddare. Dessa adelsmän vandar fritt i jorpur sökandes efter anställning passande deras position. Fririddare ställer ofta till problem då de inte har pengar och ofta inte drar sig från att övergå till att överfalla och plundra bönder och handelskaravaner. Många är dock hedersmänn som istället söker sig till kyrkans riddarordnar eller plats bland hovets riddare.
Kungliga sheriffer: De kungliga sherifferna är utvalda riddare från hovet som residerar på kungsgårdarna. Sherifferna har till uppgift att beräkna antalet riddare varje junker skall hålla i rusttjänst samt uppbörda skatter från kungens gårdar och gods. De kungliga sherifferna har också till uppgift att medla mellan junkrar, jaga rövare och lyssan på bönders klagomål. Sheriff är ett ämbete och positionen är inte ärftlig, kungen kan även byta ut sheriffer om han tycker att dessa missköter sig
Junkrarna: Till skillnad från Kardien och zorakin finn här ingen högadel utan adeln består av en riddarklass kallade junkrar. Junkrarna kontrolereras av de kungliga sherifferna, ett ämbete som inte är ärftligt, och dessa räknar ur hur många männ varje junker skall rusthålla, minsta antalet är en, junkern själv. Om en junker inte längre skulle kunna hålla någon rustad man efter sheriffernas räkenskap räknas hans frälseskap som förverkat tills dess han kan visa att han kan föra så många ryttare, alternativt styckas större landområden och sättas under nytt junkerskap.
Junkrarna lever inte i borgar utan på gårdar var manngårdshus oftast är mycket pampigare (i vissa fall byggda av sten och ofta fler än en våning) än bönders. Söner till junkrar som inte kan ta över sin fars titel blir istället riddare. Riddarna försörjs av en junker men är i dennes anställning och kan därför avskedas. Om en junker avskedar sin riddare har riddaren ändå rätt att ta med sig sin stridshäst och rustning men när man anställer en ny riddare skall junkern bistå denne med rustning och häst, det är alltså inte billigt att avskeda en riddare.
Borgarna: Alla städer på Jorpur är kungliga städer och står inte under någon junker utan styrs av ett råd i varje stad. Råden väljer i sin tur borgmästare som godkänns av kungen. En borgmästare har enligt tradition samma ställning vid hovet som en junker. Städerna är få men rika då junkrarna inte riktigt förståt sig på borgarlivet. Det är från städerna som de flest peningskatt kommer till kronan. Städerna brukar skattas extra hårt vid krigstid men är annars lämmnade ifred.
Bönderna: Jorpurs bönder är fria bönder med rättigheter mot junkrarna. Även om det kan tyckas som att detta låter som en god idé skall man veta att bönderna inte äger sina gårdar själva. En bonde har rätten att bo kvar på sen jor han brukar tills dess han lämnar den, å andra sidan har junkern rätt att beskatta bonden så pass att denne bara har det absolut nödtorftigaste.
Religion: I Jorpur finns bara en religion, den lysande vägen av den kardiska grenen. All annan tro räknas som kättersk. Även om Lv här ser ut som i Zorakin och Kardien finns här få större kloster. Istället har man mikrokloster med fem till sex munkar eller nunnor. Klostrena har ett litet kapell och en tillhörande byggnad med en inre trädgård. Mikroklostren försörjs ofta av en junker som upplåteit en bitt mark och låter bygga klostret på sina ägor.
Aurelisburg: ca 15 000 invånare. Huvudstaden Aurelisburg grundades redan på Jorpagnas tid av själve kejsar Aurelion. Staden innhåller många gamla byggnader som än står, i vissa fall i ruiner. När man närmar sig staden, både från land och vatten, äe det första man ser den stora kupolen på den Lysande Vägens tados. Tadosen i Aurelisburg är berömd för att ha den största självbärande kupolen kring hela kopparhavet. Kupolen är belag med puttsat brons och väggarna med glaserat kakel i blått med utsmyckningar i vitt. Innuti är väggarna och taket prytt med en guldmosaik föreställande Odos liv och S:t Lars liv, tadosen är tillägnad S:t Lars. I Aurelisburg finns också de fem palatsen. Dessa vackra byggnader har stått sedan kejsardömmet föll men har byggts op och retsaurerats flera gånger. Palatsen räknas som konungens egendom men han har i sin godhet låtit LV:s kerigasse uppehålla sig i ett av dem. Det största av palatsen är från början ett jorpagniskt badhus som byggts om. Under kejsardömmets tif var detta den stora mötesplatsen med en volym för att ta emot nästan femhundra badgäster åt gången. Tronsalen, som engång i tiden innehöll badets frigidarium, har ett högt tak och väggarna dekoreras av en vacker glasmosaik i vibrerande färger (de målningar som fanns under badhustiden är sedan länge övermålade).
Aurelisburg är också berömt för sitt universitet. Utbildningen är dock inte gratis utan man betalar sina lärare en summa i silver för lektioner. Ofta slår sig flera elever ihop för att på så sätt betala för lektionen men även privatlektioner ges. Studenterna organiserar sig i nationer med olika inriktningar som filosofie, medecine eller andra ämnen. Likaså är lärarna organiserade i fakulteter. Bäde nationer och fakulteter tar en medlemsavgift från sina medlemmar, dessa betalar sedan gemensamt för sådana utgifter som bibliotek. Universitete håller till på vad som under kejsradömmets tid var ett tempelområde, området är mycket ombygt och tillbyggt seda dess och ägs officellt av kungen.
Vid universitetet finns också en magikerakademie införlivad.
Borgarjunkrar: en relativt ny grupp i jorpur är borgarjunkrarna. Dessa junkrar är arvslösa adelsmänn som slagit sig in på köpmannaskapet. Genom sina afärer kan de försörja ett vissta antal riddare och har därför fått rätten att kalla sig för junker. Dessa junkrar får skattelättnader och har kunnat bli väldigt rika då antal riddare beräknas på antalet gårdar ägda. Borgarna i sin tur klagar på att dessa borgarjunkrar slipper betal vissa skatter som köpmännen är tvugna att betala.
Kungen: Kung Alrik XII är en medelålders man med många bekymmer. Trotts att hans makt genetmot junkrarna är så stark är han ändå mån att dessa skall känna sig väl behandlade. Junkrarna har förr gjort uppror mott kungen och man ser ofta emellan fingrarna för transgresioner mot bönderna. Även om Alrik är en riddare är han också en välutbildad statsman med goda diplomatiska förbindelser med både Erebos och Zorakin. Som en god vän till Kardiens konung har de ofta suttit och talat filosofi sent på nätterna när de träffats. Man har även diplomatiska förbindelser med andra länder.
Sjöfart: Jorpur är en nation vars välstånd (åtminstone det i städerna) bygger på sjöfarten. I Aurelisburg finns ett skppsvarv och även om man inte är lika duktiga sjöfarare som dalkerna, ereboseran eller felicierna står man före tex Zorakin och Brendien i båtbyggartekniker.
Fririddare: Söner till junkrar som inte fått anställning som riddare eller riddare som blivit avskedade från sin position kallas för fririddare. Dessa adelsmän vandar fritt i jorpur sökandes efter anställning passande deras position. Fririddare ställer ofta till problem då de inte har pengar och ofta inte drar sig från att övergå till att överfalla och plundra bönder och handelskaravaner. Många är dock hedersmänn som istället söker sig till kyrkans riddarordnar eller plats bland hovets riddare.
Kungliga sheriffer: De kungliga sherifferna är utvalda riddare från hovet som residerar på kungsgårdarna. Sherifferna har till uppgift att beräkna antalet riddare varje junker skall hålla i rusttjänst samt uppbörda skatter från kungens gårdar och gods. De kungliga sherifferna har också till uppgift att medla mellan junkrar, jaga rövare och lyssan på bönders klagomål. Sheriff är ett ämbete och positionen är inte ärftlig, kungen kan även byta ut sheriffer om han tycker att dessa missköter sig
Inget fel med din vision för jorpur men problemet med att lägga in den typen av rike blir att det inte går att trycka in det utan att ett rike av den magnituden skulle få konsekvenser även för andra riken. Konsekvenser för dagens riken, men också för historiska händelseförlopp osv... vilket kräver att vi skriver om stora delar av Erebs historia. Då är det antagligen lättare att göra områdena mindre betydelsefulla och att de därav inte förekommer i historien i den utsträckning som skulle vara fallet annars...
Detta tycker jag är en tråkig inställning då det innebär att man tar på sig rollen av ordningens väktare. Det behöver inte innebära några enorma omskrivningar av historien då det kan vara en tämligen nytt rike, svagt eller föga expansionsinriktat som högst marginellt har påverkat Erebs historia och maktförhållande. Jag ser det som mer sannolikt att det finns någon slags civiliserad rike i vit fläck Jorpur än konstanta epidemier och utplånade av människoriken. Personligen tycker jag att de tämligligen begränsade integreringen mellan Erebs riken är en av deras svaghet. Det finns en del goda undantag dock och jag tror problemet består av de ambitiösa historiaskrivandet som fanns i Ereb.Bergdahl skrev:Inget fel med din vision för jorpur men problemet med att lägga in den typen av rike blir att det inte går att trycka in det utan att ett rike av den magnituden skulle få konsekvenser även för andra riken. Konsekvenser för dagens riken, men också för historiska händelseförlopp osv... vilket kräver att vi skriver om stora delar av Erebs historia. Då är det antagligen lättare att göra områdena mindre betydelsefulla och att de därav inte förekommer i historien i den utsträckning som skulle vara fallet annars...
Det är min ödmjuka åsikt.
Jag tycker att riket som beskrivs här är intressant avsteg från de övriga feodala rikerna i Ereb.
- Skulle dock vilja se några borgar och borgherrar i riket oavsett om de är besatta av sheriffer eller junkrar.
Även mer information om sherifferna, är de krigsledare under kungen eller har de mer administriella funktioner som mellansteg mellan junkrar och kungen, hur många junkrar går det på en sheriff?
Kungens makt verkar väldigt stor, är den begränsad av något slags råd eller LVs representanter.
En god poäng. Personligen har jag lätt se en halvlängdsfolk i en del i sådant rike med självständigt styre och under kungligt beskydd, men det det finns andra möjligheter.Mikael skrev:Inte för att jag skall peta i förslaget,men glöm inte att här finns mkt halvlängdsmän enl EAK, förmodligen det enda officiella som finns om halvön.
Är intresserad av att se vidare på snibbens förslag.
Ibland blir man först sågad för att därefter få en verklig pep. Tack Pegasus och Mikael.
En liten utveckling på begäran. Jorpur är ett rike som är instabilt. Det uppstår för att sedan splittras i små välden till rena gårdar med familjefejder till att igen uppstå. Att detta händer beror på att det bara ibland finns kungar som lyckas ena riket och hålla det, ibland hans son och sonson men sällan mer än tre generationer. Kungens makt är därför obegränsad så länge han lyckas styra junkrarna men så snart han blir svag eller saknar arvingar är det risk för bråk.Kungens makt ligger i att han är dommare mellan junkrarna och at det antagligen finns en lag.
Sherifferna är ämbetsmänn som har till uppgift att sköta kungsgårdar samt att vara konungens representant för junkrarna. I krig har man istället kungens löjtnanter som styrande. Observera att Sheriff och löjtnant är båda två ämbeten som kungen kan ge till den som han anser dugligast.
Städerna är dock undantag. De är i principe självstyrande men få.
Halvlängdsmän finns över hela Jorpur. De är främst kungliga skattebönder, några så rika att de skulle kunna bli junkrar. De är dock befriade från rusttjänst gentemot att de betalar skatt. Dett finns dock halvlängdsmän som arbetar för junkrar eller som köpmänn istaden.
Borgar finns. De rikaste junkrarna kan ha varit riddare som haft så stora landområden att de har en borg. Men den vanlige junkern bor på en gård och rusthåller sig själv och eventuellt en till två riddare.
En liten utveckling på begäran. Jorpur är ett rike som är instabilt. Det uppstår för att sedan splittras i små välden till rena gårdar med familjefejder till att igen uppstå. Att detta händer beror på att det bara ibland finns kungar som lyckas ena riket och hålla det, ibland hans son och sonson men sällan mer än tre generationer. Kungens makt är därför obegränsad så länge han lyckas styra junkrarna men så snart han blir svag eller saknar arvingar är det risk för bråk.Kungens makt ligger i att han är dommare mellan junkrarna och at det antagligen finns en lag.
Sherifferna är ämbetsmänn som har till uppgift att sköta kungsgårdar samt att vara konungens representant för junkrarna. I krig har man istället kungens löjtnanter som styrande. Observera att Sheriff och löjtnant är båda två ämbeten som kungen kan ge till den som han anser dugligast.
Städerna är dock undantag. De är i principe självstyrande men få.
Halvlängdsmän finns över hela Jorpur. De är främst kungliga skattebönder, några så rika att de skulle kunna bli junkrar. De är dock befriade från rusttjänst gentemot att de betalar skatt. Dett finns dock halvlängdsmän som arbetar för junkrar eller som köpmänn istaden.
Borgar finns. De rikaste junkrarna kan ha varit riddare som haft så stora landområden att de har en borg. Men den vanlige junkern bor på en gård och rusthåller sig själv och eventuellt en till två riddare.
Så sherifferna är inte kopplade till krigsmakten. I fredstid antar jag att han tillgång till en del soldater på kungsgården?Sherifferna är ämbetsmänn som har till uppgift att sköta kungsgårdar samt att vara konungens representant för junkrarna. I krig har man istället kungens löjtnanter som styrande. Observera att Sheriff och löjtnant är båda två ämbeten som kungen kan ge till den som han anser dugligast.
.Borgar finns. De rikaste junkrarna kan ha varit riddare som haft så stora landområden att de har en borg. Men den vanlige junkern bor på en gård och rusthåller sig själv och eventuellt en till två riddare
Så kungen har en typ av vasall, junkern, som både kan vara baron-nivå och förlänad riddare-nivå. Det tycker jag är bra och funktionellt.
Direkta grannarMikael skrev:Kanske går händelserna i förväg men...
Alltid återkommande fråga för områden som inte redan är riken i EAB:
Varför har inte grannarna erövrat området?!?
Nostratiet i norr: Inget hot (förutom rövarpack)
Erebos i söder med dakilo i sydväst och toklofe i sydöst: Cykloperna inget hot. Landet Erbos är främst en köpmannastat. Vissa kolonier kan ha funnits i området men erövrats tillbaka. Mer intressaerade av att handla än erövring: Inget hot, så länge inte tullarna blir för höga
Zorakin i väst: Visst hot. Zorakin är numera en allierad men har inte alltid varit så. Zorakins kung gör fortfarande fromellt anspråk på vissa län i området men Tack vare uppbackning av kyrkan så bevaras freden.
Jorpagna i Öst: Inget hot. Jorpagna tampas med egna inre problem. Vissa anspråk från jorpagniska furstar. Jorpagniska furstar brukar erövra delar av landet när det är svagt.
Indirekta grannar
Felicien: Kan ha vissa kolonier på halvön, men dessa är på tilbakagång varje gång kronan är stark.
Brendien och hynsolge: Avståndet är långt. Hynsolge har egna inre stridigheter.
Kardien: Kyrkan motsätter sig. Kardierna vill heller inte stöta sig med Zorakin som räknar delar av det som sitt.
Caddo: Inte aggresivt expansiva
Morvelidyn (eller hur fanken det nu stavas): Inte landexpansiva i ereb. Jagas ofta bort av de erbeiska krigsskeppen.
Universitet:
Vi kom fram till att inte använda den termen i Ereb. Bibliotek fyller den funktionen, men är något annorlunda organiserade.
se länk
viewtopic.php?t=435
Ur kardisk synvinkel är allt i övrigt OK. Vidar VI har inget intressa av att erövra Jorpur, filosofiska samtal passar honom bättre.
Vi kom fram till att inte använda den termen i Ereb. Bibliotek fyller den funktionen, men är något annorlunda organiserade.
se länk
viewtopic.php?t=435
Ur kardisk synvinkel är allt i övrigt OK. Vidar VI har inget intressa av att erövra Jorpur, filosofiska samtal passar honom bättre.
Förstår inte hur du kunde uppfatta mitt inlägg som en sågning, men om du gjorde det ber jag om ursäkt.
Jag tog upp problemet med att göra för avancerade riken/länder i de vita fläckarna då det onekligen innebär konsekvenser för omgivningen. Att det kan uppfattas som en tråkig inställning kan jag förstå. Men i fallet med t.ex. vit fläck jorpur, har ju faktiskt det redan färdigställts en landmodul, Caddo, och att inte riket i jorpur skulle haft inverkan finner jag som föga sannolikt. Det är klart anders kan ju skriva om text i Caddomodulen och lägga in diplomatiska kontakter, handel, skriva om historiska händelser osv. Men jag anser att det kanske inte är värt det arbetet med tanke på att man även måste sätta om texten mm, helt enkelt resulterar det i en hel del arbete med en modul som redan var "färdig". Nä, jag må va "tråkig" men jag anser att det då är bättre att lägga energin på annat, som för anders del Lysande Vägen, och anpassa jorpur efter omständigheterna. För andra vita fläckar har vi ju lite större handlingsutrymme då det inte finns några färdiga moduler för länderna som omger dem. Men detta är vad jag tycker och det kan vara så att jag är ensam om detta och då är det väl bara att köra på...
Jag tog upp problemet med att göra för avancerade riken/länder i de vita fläckarna då det onekligen innebär konsekvenser för omgivningen. Att det kan uppfattas som en tråkig inställning kan jag förstå. Men i fallet med t.ex. vit fläck jorpur, har ju faktiskt det redan färdigställts en landmodul, Caddo, och att inte riket i jorpur skulle haft inverkan finner jag som föga sannolikt. Det är klart anders kan ju skriva om text i Caddomodulen och lägga in diplomatiska kontakter, handel, skriva om historiska händelser osv. Men jag anser att det kanske inte är värt det arbetet med tanke på att man även måste sätta om texten mm, helt enkelt resulterar det i en hel del arbete med en modul som redan var "färdig". Nä, jag må va "tråkig" men jag anser att det då är bättre att lägga energin på annat, som för anders del Lysande Vägen, och anpassa jorpur efter omständigheterna. För andra vita fläckar har vi ju lite större handlingsutrymme då det inte finns några färdiga moduler för länderna som omger dem. Men detta är vad jag tycker och det kan vara så att jag är ensam om detta och då är det väl bara att köra på...
Idéen med ett högutvecklat Jorpur är intressant men jag gillar även Jorpur utan formell regering.
Dessutom fins det inte det högutvecklade landet Jorpur med i det officiella matrialet...vilket kan både var positivt och negativt. Det kan innebära att vi antingen kan skriva helt nytt eller försöka hålla oss till det gamla något spretiga officiella materialet så långt som möjligt men försöka jämka ihop det så att Erebaltor passar bättre ihop. Hittills har vi mest arbetet efter sistnämnda princip. Och jag tror inte att alla uppskattar det högutvecklade Jorpur. Även jag har mycket blandade känslor om det.
För närvarande har jag svårt att ta ställning. Att man skriver att Zorakien tycker si och så utan att ta upp det i Zorakientråden får mina nackhår att resa sig.
Vad jag menar är att skapandet av ett nytt, STARKT, högkulturellt land mellan Zorakien och Jorpagna innebär en väldig massa omskrivningar för alla andra länder och även att vi kanske alltmer måste frångå det officiella materialet...moduler och böcker. Och det är jag inte säker på att jag gillar. Jag måste ta en funderare. Jag är inte mot ett högkulturellt Jorpur...ännu. Men jag heller ingen anhängare av det.
Dessutom fins det inte det högutvecklade landet Jorpur med i det officiella matrialet...vilket kan både var positivt och negativt. Det kan innebära att vi antingen kan skriva helt nytt eller försöka hålla oss till det gamla något spretiga officiella materialet så långt som möjligt men försöka jämka ihop det så att Erebaltor passar bättre ihop. Hittills har vi mest arbetet efter sistnämnda princip. Och jag tror inte att alla uppskattar det högutvecklade Jorpur. Även jag har mycket blandade känslor om det.
För närvarande har jag svårt att ta ställning. Att man skriver att Zorakien tycker si och så utan att ta upp det i Zorakientråden får mina nackhår att resa sig.
Vad jag menar är att skapandet av ett nytt, STARKT, högkulturellt land mellan Zorakien och Jorpagna innebär en väldig massa omskrivningar för alla andra länder och även att vi kanske alltmer måste frångå det officiella materialet...moduler och böcker. Och det är jag inte säker på att jag gillar. Jag måste ta en funderare. Jag är inte mot ett högkulturellt Jorpur...ännu. Men jag heller ingen anhängare av det.
Senast redigerad av Fraxinus den 2008-08-12 20:05, redigerad totalt 1 gånger.
Med tanke på hur jag förnärvarande känner för ett "nytt" starkt Jorpur så är förhållandet mellan länderna usla och Zorakien väntar enbart på rätt tillfälle och ursäkt för att angripa och lägga under sig Jorpur. Med eller utan LVs välsignelse! Dessa tanka är ivrigt understödda av Kungen, samtliga hertigar och den grå eminensen i kungens råd - Animistmagikern Fraxinus!
Vad jag har skrivit är ett svar på varför detta område inte är erövrat. Vad Zorakin sedan tycker kan man diskutera. Detta är bara förslag och man kan ju knappast ta upp hur ett land förhålller sig till ett land som kanske inte finnsFraxinus skrev: För närvarande har jag svårt att ta ställning och att man skriver att Zorakien tycker si och så utan att ta upp det i Zorakientråden får mina nackhår att resas.
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
Jag kan inte riktigt hålla med om att man måste ändra överallt. Oavsett vad man gör för land här kommer det att påverka, högkultur som lågkultur. Likadant är det med samtliga länder eller platser. När ÄS skrev sina moduler har de sällan tagit med mer än det de tycks ha gillat. Jag kan förstå att detta inte är lika tilltalande i detta forum utan här vill vi komma fram till en konsensus. När man studerar historia får man ofta utesluta vissa historiska förlopp som kan ses som mindre viktiga. Detta skall dock inte tolkas som att de är mindre viktiga. Länder och platser kan vara viktiga i regionen eller ibland för landet.
Vad jag har uppfattat om vita fläckar är att man kan skriva ett förslag. När förslaget har gått till konsensus som att det är den vita fläcken kan man börja
Och anders Caddo modul är ett mästerverk. Men som alla visa män har Anders uteslutit vissa regioner som inte har ett större utbyte med Caddo så som Hynsolge och Jorpagna, så jag ser inte problemet...Bergdahl skrev:Men i fallet med t.ex. vit fläck jorpur, har ju faktiskt det redan färdigställts en landmodul, Caddo, och att inte riket i jorpur skulle haft inverkan finner jag som föga sannolikt. Det är klart anders kan ju skriva om text i Caddomodulen och lägga in diplomatiska kontakter, handel, skriva om historiska händelser osv.
Varför inte.Fraxinus skrev:Med tanke på hur jag förnärvarande känner för ett "nytt" starkt Jorpur så är förhållandet mellan länderna usla och Zorakien väntar enbart på rätt tillfälle och ursäkt för att angripa och lägga under sig Jorpur. Med eller utan LVs välsignelse!